EALi kuraatornäituse “Liginull” ringreis jõuab Paidesse – avamine homme kell 16:00
Näitus „Liginull“kutsub kaasa mõtlema: “Miks on eestlase ökoloogiline jalajälg tervelt kolm korda suurem kui lätlasel ja rootslasel? Milline on Eesti hoonesektori panus kasvuhoonegaaside heitmesse? Kuidas see panus hoonesektori erinevate osade vahel jaotub ja millised on trendid? Mida Eestis praegu tehakse, et jalajälge vähendada, kas sellest piisab ja mida teha, et meie jalajälg ka päriselt vähenema hakkaks?”
Homme, 3. septembril kell 16:00 avatakse Paide muusika- ja teatrimajas Eesti Arhitektide Liidu kuraatornäitus „Liginull“.
![](https://arhliit.ee/wp-content/uploads/2022/11/image001-7.png)
„Näituse peamiseks ajendiks on 1. jaanuarist 2020 kehtima hakkavad hoonete liginullenergia nõuded, mille eesmärgiks on vähendada oluliselt Eesti hoonete kasvuhoonegaasiheitmeid ja seeläbi anda omapoolne panus katastroofiliste kliimamuutuste ärahoidmisse,“ selgitas näituse üks kuraatoritest, arhitekt Mihkel Tüür. „Uute regulatsioonide mõõtkavaks on üks hoone ja ajaskaalaks 30-50 aastat. Kuraatornäitus võtab laiema vaatenurga, küsides, kas iga lähenemine, mis ei vaatle probleemi kogu planeedi mõõtkavas ja vähemalt 100-aastases perspektiivis, pole paratamatult läbikukkumisele määratud.“
Muuhulgas pakub näitus vastuseid küsimustele: mida tähendaks maailmale ja Eestile, kui kliima soojeneks 2100. aastaks kuni +4 °C? Kuidas on globaalne soojenemine seotud kasvuhoonegaasidega? Kui palju peaksid kasvuhoonegaaside heitmed vähenema, et tagada elamisväärne planeet ka tulevastele põlvedele? Kas näiteks 1 tonn CO2-ekvivalenti on palju või vähe, mitu kilomeetrit autosõitu see tähendab või mitu tonni betooni sellega toota saab?
Näituse autorite sõnul vaadatakse korda tehtud hooneid tihti kui hubaseid kodusid, aga ei mõelda, kas seda vooderdati penoplasti või villaga; hästi saadakse aru, mis vahet on rongi või autoga sõitmisel keskkondlikust vaatenurgast, osatakse ka hinnata, kuidas hooneid kokkuhoidlikumalt üleval pidada, kuid ei analüüsita energiakulu, mis läks nende materjalide tootmisele.
Näitus „Liginull“kutsub kaasa mõtlema: “Miks on eestlase ökoloogiline jalajälg tervelt kolm korda suurem kui lätlasel ja rootslasel? Milline on Eesti hoonesektori panus kasvuhoonegaaside heitmesse? Kuidas see panus hoonesektori erinevate osade vahel jaotub ja millised on trendid? Mida Eestis praegu tehakse, et jalajälge vähendada, kas sellest piisab ja mida teha, et meie jalajälg ka päriselt vähenema hakkaks?”
„Olgugi et tegemist on arhitektuurinäitusega, ei ole selle huvikeskmes ainult ruum kui vorm. Näitust ette valmistades sai meile selgeks, et uued olud ei pruugi tulevaste hoonete vormi eriti mõjutada. Oluliselt enam muutuvad ilmselt hoiakud ja mõtteviisid, millega hooneid edaspidi kavandatakse. Sestap on näitus vormilise asemel ennekõike sisuline, fookusega ruumil kui sisul,“ selgitas kuraator Eik Hermann.
Näitus „Liginull“ oli esmalt üleval jaanuarikuus Tallinnas, seejärel Tartus, Rakveres ja Kärdlas. Augustis sai näitust vaadata ühendmisteeriumi fuajees, kus toimus eelmisel nädalal vestlusring arhitektide ning MKM esindajate osavõtul. Vestluse salvestust saab vaadata siin: https://www.youtube.com/watch?v=0URBG7n8a7A&t=41s
Näituse materjalidega saab tutvuda siin: liginull.info
“Liginull” näituse loojad:
Kuraatorid: Eik Hermann, Mihkel Tüür, Rene Valner.
Kaastööd: Ott Kadarik, Raul Kalvo, Ralf Lõoke, Erkki Seinre.
Graafiline disain: Uku-Kristjan Küttis, Jaan Sarapuu.
Täname: Endrik Arumägi, Paul Klõšeiko, Ingrid Kormašov, Kalle Kuusk, Kiel Moe, Raimo Simson, Ravi Srinivasan, Margus Tali, Martin Thalfeldt.
Näituse toimumist Paides toetavad Eesti Kultuurkapital ja Bauroc AS. Näitus jääb avatuks 18. septembrini.
Lisainfo:
Näituse kuraatorid:
Mihkel Tüür, tel 5648 2236,
Eik Hermann,
Rene Valner,